Detta dokument är tillgängligt på adressen www.skeptron.ilu.uu.se/broady/sec/histedu/

Skall utges som nr 29 i serien
SEC Research Reports, ISSN 1103-1115

Inventering av
utbildningshistorisk forskning
vid svenska lärosäten

Esbjörn Larsson
Historiska institutionen och SEC/ILU 
Uppsala universitet

SEC, ILU, Uppsala universitet
http://www.skeptron.ilu.uu.se/broady/sec/

19 April 2003

Den inventering som här redovisas har genomförts med stöd
från Vetenskapsrådets utbildningsvetenskapliga kommitté

Esbjörn Larsson
Inventering av utbildningshistorisk forskning vid svenska lärosäten
SEC, ILU, Uppsala universitet, april 2003

 Esbjörn Larsson & SEC, 2003

Förord
En liten läsanvisning till den följande sammanställningen kan behövas. Avsikten är inte att ge en fullständig och rättvisande bild av den utbildningshistoriska forskningen i Sverige. Somligt som borde funnits med saknas säkerligen. Bland det som finns med kunde möjligen ett och annat ha strukits. Kriterierna för gränsdragningar kan diskuteras, liksom den definition av utbildningshistoria som varit vägledande: det historiska studiet av bildning, utbildning, undervisning, fostran och lärande.

Ambitionen har varit att åstadkomma en grov översikt som ger besked om vid vilka lärosäten och institioner och i vilka ämnen utbildningshistorisk forskning bedrivits på senare år samt att förteckna relevanta avhandlingar som lagts fram under perioden 1990-2002. Även en del upplysningar om forskare, forskningsmiljöer och projekt ges, men här är det i många fall snarare exemplifieringar än uttömmande beskrivningar. Det omedelbara syftet har varit att skaffa fram ett diskussionsunderlag för planeringen av en forskarskola i utbildningshistoria. Eventuellt kommer inventeringen efter hand att revideras och kompletteras så att den blir mer användbar också för andra ändamål.

Trots sina begränsningar ger inventeringen värdefulla upplysningar. Hur man än räknar och hur gränserna än dras är det tydligt att merparten ‑ med våra kriterier två tredjedelar ‑ av de utbildningshistoriska avhandlingarna 1990-2002 hör hemma inom de tre ämnena pedagogik, historia och idéhistoria. Övriga avhandlingar är spridda på många ämnen. I samband med planeringen av en utbildningshistorisk forskarskola är vår slutsats att en fruktbärande samverkan mellan företrädare för de tre nämnda ämnen vore en god utgångspunkt för en fortsatt utveckling av det utbildningshistoriska området. (Till pedagogik får vi då räkna avknoppningsämnen som Pedagogiskt arbete., Didaktik med flera.§) 

Arbetet har finansierats av Vetenskapsrådets utbildningsvetenskapliga kommitté. Esbjörn Larsson, doktorand i historia vid Uppsala universitet, har samlat in uppgifterna och skrivit redovisningen. Alla förslag till ändringar, kompletteringar och strykningar emottages tacksamt. Enklast är att mejla till esbjorn.larsson@hist.uu.se.

Uppsala den 19 april 2003

Donald Broady

Innehåll

1 Inledning	7
1.1 Pedagogikhistoria/utbildningshistoria som forskningsområde	7
1.2 Tidigare inventeringar	7
1.3 Inventeringens utformning	8
1.3.1 Material	8
2 Utbildningshistoriska avhandlingar i Sverige	8
2.1 Utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002	8
2.1.1 Avhandlingsförfattarnas ålder och kön	13
3 Utbildningshistoria vid svenska lärosäten	14
3.1 Göteborg	14
3.1.1 Historiska institutionen	14
3.1.2 Institutionen för idéhistoria och vetenskapsteori	15
3.1.3 Institutionen för pedagogik och didaktik	15
3.1.4 Sociologiska institutionen	16
3.1.5 Etnologiska institutionen	16
3.1.6 Institutionen för konst- och bildvetenskap	16
3.1.7 Kulturgeografiska institutionen	17
3.2 Högskolan Dalarna	17
3.3 Högskolan i Gävle	17
3.4 Högskolan i Jönköping	17
3.5 Karlstads universitet	18
3.6 Linköpings universitet	18
3.6.1 Institutionen för beteendevetenskap	18
3.6.2 Institutionen för Tema	19
3.7 Luleå tekniska universitet	20
3.8 Lunds universitet	20
3.8.1 Pedagogiska institutionen	20
3.8.2 Historia institutionen	21
3.8.3 Centrum för teologi och religionsvetenskap	22
3.8.4 Ekonomisk historiska institutionen	23
3.8.5 Institutionen för kulturvetenskaper	25
3.8.6 Juridiska fakulteten	25
3.8.7 Litteraturvetenskapliga institutionen	25
3.8.8 Socialhögskolan	25
3.8.9 Etnologiska institutionen	26
3.9 Malmö högskola	26
3.10 Stockholm	26
3.10.1 Lärarhögskolan	26
3.10.1.1 Institutionen för samhälle, kultur och lärande	28
3.10.1.2 Institutionen för undervisningsprocesser, kommunikation och lärande	28
3.10.1.3 Institutionen för individ, omvärld och lärande	28
3.10.2 Stockholms universitet	28
3.10.2.1 Institutionen för litteraturvetenskap och idéhistoria	28
3.10.2.2 Pedagogiska institutionen	29
3.10.2.3 Ekonomisk-historiska institutionen	29
3.10.2.4 Historiska institutionen	30
3.10.2.5 Sociologiska institutionen	30
3.10.2.6 Teatervetenskapliga institutionen	30
3.10.3 Kungl. Musikhögskolan	31
3.10.4 Idrottshögskolan i Stockholm	31
3.10.5 Södertörns högskola	31
3.11 Umeå	31
3.11.1 Institutionen för historiska studier	32
3.11.2 Pedagogiska institutionen	33
3.11.3 Institutionen för religionsvetenskap	33
3.11.4 Institutionen för kultur och medier	34
3.11.5 Institutionen för socialt arbete	34
3.12 Uppsala	34
3.12.1 Historiska institutionen	34
3.12.2 Pedagogiska institutionen & Institutionen för lärarutbildning	35
3.12.3 Litteraturvetenskapliga institutionen	37
3.12.4 Institutionen för idé- och lärdomshistoria	38
3.12.5 Teologiska institutionen	39
3.12.6 Institutionen för ABM, estetik och kulturstudier	39
3.12.7 Ekonomisk-historiska institutionen	39
3.12.8 Konstvetenskapliga institutionen	39
3.12.9 Engelska institutionen	39
3.12.10 Matematiska institutionen	39
3.12.11 Nationalekonomiska institutionen	40
3.13 Växjö universitet	40
3.14 Örebro universitet	40
3.14.1 Pedagogiska institutionen	40
3.14.2 Humanistiska institutionen	41
4 Reflektioner kring utbildningshistorisk forskning i Sverige	42
Bilaga 1 Utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 2000-2002	43
2002	43
2001	44
2000	45
1999	46
1998	47
1997	48
1996	49
1995	49
1994	50
1993	50
1992	51
1991	52
1990	53
Bilaga 2 Ålder och kön hos författarna till utbildningshistoriska avhandlingar	54

1 Inledning
Den inventering som här skall redovisas ingår i ett av Vetenskapsrådets utbildningsvetenskapliga kommitté finansierat planeringsarbete för en utbildningshistorisk forskarskola.
Nämnas bör att denna rapport varken är en fullödig beskrivning av den pedagogikhistoriska forskningens framväxt i Sverige eller en historiografisk studie av forskningsområdet som sådant. Syftet är bara att ge en bild av var detta forskningsområde står idag och hur verksamheten är fördelad mellan ämnen, institutioner och lärosäten. Detta för att åstadkomma ett underlag för diskussionen kring en framtida forskarskola.
Startpunkten för inventeringen var en insamling av uppgifter om relevanta avhandlingar som lagts fram vid svenska lärosäten under perioden 1990-2002. Huvudsyftet med detta är att skapa en översiktlig bild av forskningsområdet samtidigt som olika forskningsmiljöer kartläggs. Denna sammanställning kompletterades sedan med information om pågående forskning i form av såväl avhandlingsprojekt som större forskningsprojekt vid respektive lärosäte.
1.1 Pedagogikhistoria/utbildningshistoria som forskningsområde
Utbildningshistoria är inte att betrakta som en vetenskaplig disciplin i den mening att det konstituerar ett eget forskarutbildningsämne eller för den delen ryms inom ett enda ämne. Detta faktum har gjort att denna inventering inte utgått från disciplingränser. I stället har forskningens innehåll fått styra. Som gemensam nämnare för den forskning som inkluderats i denna inventering är därför det historiska studiet av bildning, utbildning, undervisning, fostrande och lärande. Historiska studier implicerar här inte heller någon absolut tidsgräns utan inkluderar även nutids- och samtidshistoria.
1.2 Tidigare inventeringar
I sin artikel ”Pedagogisk forskning i Sverige, HSFR granskar de nio ’stora’ pedagogikinstitutionerna” ger Lise Vislie en översiktlig beskrivning av de pedagogiska institutioner i Sverige som har en forskarutbildning. Förutom uppgifter som institutionernas storlek och struktur, forskarutbildningens utformning och egna bidrag till utvärderingen görs ett försök att beskriva institutionernas forskning. Den sistnämnda punkten, och den för denna inventering mest intressanta, gör dock inga anspråk på att vara uttömmande. Istället ges en bild av respektive institutions forskningsprofil. Vislies översikt kommer i denna inventering att användas som en bakgrund vid presentationen av tidigare och pågående utbildningshistorisk forskning vid de pedagogiska institutionerna.
1.3 Inventeringens utformning
Ett forskningsområde som sträcker sig över en rad olika ämnen är ofta svårt att avgränsa. När det gäller utbildningshistoria är det i det närmaste omöjligt att dra en skarp gräns mot andra forskningsområden. Denna inventering gör därmed inga anspråk på att ha fångat all utbildningshistorisk forskning, utan har snarast sökt beskriva det aktuella forskningsområdets struktur.
Valet att utgå ifrån akademiska avhandlingar för att fånga bilden av den utbildningshistoriska forskningen hänger till viss del samman med avgränsningsproblematiken, men utgår även ifrån tanken att framlagda avhandlingar avspeglar mycket av den forskning som sker inom humaniora och samhällsvetenskap. Även rapportens direkta koppling till planeringen av en forskarskola gör att just avhandlingar blir av speciellt intresse.
1.3.1 Material
Inventeringen bygger i första hand på offentligt och nätpublicerat material. Endast i undantagsfall har dessa uppgifter kompletterats med personlig kommunikation. Vad gäller kartläggningen av utbildningshistoriska avhandlingar bygger den på Kungl. Bibliotekets datasystem LIBRIS. Uppgifterna från LIBRIS har kompletterats med uppgifter från de olika lärosätenas Webb-sidor.
2 Utbildningshistoriska avhandlingar i Sverige
För att ge en bild av hur det utbildningshistoriska forskningsområdet gestaltar sig tar denna inventering sin utgångspunkt i en kartläggning av utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Denna bild får sedan fungera som en fond mot vilken annan utbildningshistorisk forskning läggs.
2.1 Utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002
Under perioden 1990-2002 publicerades inte mindre än 110 avhandlingar som kan sägas falla inom det forskningsområde som här benämns såsom utbildningshistoria. Ser vi till deras spridning över perioden får vi följande resultat.

Fig. 1	Antalet utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002.

 

	Källa: Bilaga 1.

Som framgår av fig. 1 har det kontinuerligt kommit nya avhandlingar på området under perioden och man såg t.o.m. en ökning under perioden 1999-2001. Huru vida denna ökning var ett uttryck för ökat intresse för utbildningshistoria eller om den har andra orsaker ligger utanför denna inventerings räckvidd. Däremot kan man konstatera att det bedrivits utbildningshistorisk forskning i Sverige under den aktuella perioden.
En intressant följdfråga i detta sammanhang är självklart vid vilka lärosäten och inom vilka forskarutbildningsämnen dessa avhandlingar skrivits. När det gäller forskarutbildningsämnen visar det sig att de 110 avhandlingarna är spridda på inte mindre än 16 olika discipliner.

Tab. 1	Utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002
fördelade på forskarutbildningsämnen	
Forskarutbildningsämne	Antal	Procent	
Ekonomisk historia	3	3	
Etnologi	2	2	
Historia	19	17	
Idé- och lärdomshistoria	13	12	
Juridik	1	1	
Konstvetenskap	2	2	
Kulturgeografi	1	1	
Kyrkohistoria	3	3	
Litteraturvetenskap	6	5	
Musikpedagogik	1	1	
Pedagogik	44	40	
Religionsvetenskap	3	3	
Socialt arbete	2	2	
Sociologi	4	4	
Teatervetenskap	1	1	
Tema barn	5	5	
Total	110	100	
Källa: Bilaga 1.	

Som synes är spridningen långtifrån jämn. Inte mindre än 40 % av avhandlingarna har tillkommit inom pedagogik och tillsammans med historia och idé- och lärdomshistoria står de tre största forskarutbildningsämnena för två tredjedelar (69 %) av de utbildningshistoriska avhandlingar som skrivits under den aktuella perioden. Ett annat sätt att uttrycka detta förhållande är dock att var tredje utbildningshistorisk avhandling skrivits i något annat ämne än pedagogik, historia eller idé- och lärdomshistoria. Av vidare intresse är självklart var avhandlingarnas skrivits. Ser vi till lärosäten får vi följande bild. Av förklarliga skäl finns få av de ”nya” universiteten representerade i denna sammanställning, eftersom de blev universitet först 1999.

Fig. 2.	Utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002 fördelade på lärosäten

	Källa: Bilaga 1.

Som framgår av figuren förefaller den utbildningshistoriska forskningen vara företrädd vid samtliga större lärosäten. Fördelningen på ämnen framgår av följande tabell.

Tabell 2.	Utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002, fördelade på lärosäten och ämnen	
	Lärosäte	Ämne	Antal	
	Göteborg	Etnologi	1	
	Göteborg	Historia	4	
	Göteborg	Idé- och lärdomshistoria	2	
	Göteborg	Konstvetenskap	1	
	Göteborg	Kulturgeografi	1	
	Göteborg	Pedagogik	2	
	Göteborg	Sociologi	1	
	Linköping	Pedagogik	6	
	Linköping	Tema barn	5	
	Luleå	Sociologi	1	
	Lund	Ekonomisk historia	1	
	Lund	Historia	5	
	Lund	Idé- och lärdomshistoria	1	
	Lund	Juridik	1	
	Lund	Kyrkohistoria	2	
	Lund	Litteraturvetenskap	1	
	Lund	Pedagogik	10	
	Lund	Socialt arbete	1	
	Lärarhögskolan	Pedagogik	14	
	Musikhögskolan	Musikpedagogik	1	
	Stockholm	Ekonomisk historia	1	
	Stockholm	Historia	1	
	Stockholm	Idé- och lärdomshistoria	2	
	Stockholm	Litteraturvetenskap	1	
	Stockholm	Pedagogik	2	
	Stockholm	Sociologi	1	
	Stockholm	Teatervetenskap	1	
	Umeå	Etnologi	1	
	Umeå	Historia	3	
	Umeå	Idé- och lärdomshistoria	5	
	Umeå	Pedagogik	4	
	Umeå	Religionsvetenskap	2	
	Umeå	Socialt arbete	1	
	Uppsala	Ekonomisk historia	1	
	Uppsala	Historia	6	
	Uppsala	Idé- och lärdomshistoria	3	
	Uppsala	Konstvetenskap	1	
	Uppsala	Kyrkohistoria	1	
	Uppsala	Litteraturvenskap	4	
	Uppsala	Pedagogik	4	
	Uppsala	Religionsvetenskap	1	
	Uppsala	Sociologi	1	
	Örebro	Pedagogik	2	
	Källa: Bilaga 1.	Summa:	110	

2.1.1 Avhandlingsförfattarnas ålder och kön
Utöver frekvensfördelningar över lärosäten och forskarutbildningsämnen kan det även vara av intresse att granska åldersstrukturen och könsfördelningen bland de som disputerat på utbildningshistoriska avhandlingar. För att börja med könsfördelningen kan nämnas att drygt hälften (52 %) av de personer som ingått i kartläggningen var män. Till detta kan även läggas en tämligen heterogen åldersstruktur. Gruppen som sådan har en "medeldisputationsålder" på lite drygt 47 år, varav den yngste var 29 år när hon disputerade och den äldste 73.
Bilden av gruppens heterogenitet, ifråga om ålder och könsfördelning, förstärks snarast av en bivariat analys av dessa egenskaper. Även om andelen män är något högre i de lägre åldersgrupperna är fördelningen ytterst jämn. Inte ens om variablerna lärosäte och forskarutbildningsämne beaktas uppvisar gruppen mer än en svag polaritet.

3 Utbildningshistoria vid svenska lärosäten
Lärosätena är upptagna kronologiskt med lärosäten i Stockholm samlade under rubriken Stockholm. Uppgifterna om respektive institution bygger, om inte annat omnämns, på lärosätets webbinformation och Kungl. Bibliotekets datasystem LIBRIS.
3.1 Göteborg
Vid Göteborgs universitet har det lagts fram 13 utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Av dessa har fyra varit i historia, två i vardera idéhistoria, pedagogik och sociologi samt en avhandling i vardera etnologi, konstvetenskap, kulturgeografi.
3.1.1 Historiska institutionen
Utbildningshistoria tillhör inte någon av de forskningsområden som framhålls i Göteborgs forskningsöversikt. Däremot nämns den historiedidaktiska forskning som Bo Andersson ägnar sig åt.
Ser vi till de avhandlingar som institutionen producerat, rör de fyra tämligen skilda områden: Karl Gunnar Hammarlunds studie av barnomsorg, Anita Pärssons kring dövas utbildning, Sven-Olof Josefssons undersökning av 1968 års studentrevolter samt Margaretha Mellberg avhandling kring förskollärare. När det gäller studiet av förskollärare har Margaretha Mellberg även författat en rad artiklar i ämnet. Utöver detta kan även nämnas Ola Lindqvists och Åke Hellstrands Den historiska berättelsen i undervisningen.
I fråga om pågående avhandlingsprojekt med utbildningshistoriska inslag kan två sådana nämnas: Louise Lönnroths ”Omsorg om fattiga barn i Göteborg 1800-1850” och Anders Ottossons ”Sjukgymnasten - vart tog han vägen? En undersökning av sjukgymnastyrkets avmaskulinisering 1864-1934”.
3.1.2 Institutionen för idéhistoria och vetenskapsteori
Inom Idé- och lärdomshistoria finns det två utbildningshistoriska forskningsprojekt: Eva-Lena Dahls ”Fröbels uppfattning av det lilla barnets kunskapsbildning” och Christine Quarfoods ”Montessoripedagogikens idéhistoriska grunder”.
De utbildningshistoriska avhandlingar som kommit från institutionen är dels Christine Quarfoods studie av upplysningens filosofi och pedagogik, dels Bernt Gustavssons belysning av bildningsideal inom arbetarrörelsen. Bernt Gustavsson är för närvarande vid Pedagogiska institutionen, Örebro universitet.
Bland institutionens doktorander kan nämnas Gro Hanne Aas.
3.1.3 Institutionen för pedagogik och didaktik
Vid HFSR:s granskning av pedagogisk forskning i Sverige framkom inget om utbildningshistorisk forskning vid Institutionen för pedagogik. Av samtidshistorisk karaktär kan dock nämnas Kjell Härnqvists, Allan Svenssons och Sven-Eric Reuterbergs mångåriga longitudinella studier. Nämnas kan även Bo Anderssons studie av historiemedvetande, vilken syftar till att studera detta begrepp såväl empiriskt som normativt. Andersson har även skrivit en rad historiedidaktiska artiklar.
I fråga om utbildningshistoriska avhandlingar har Jan-Erik Johansson studerat förskollärarutbildningen och Ulla-Britt Bladini speciallärarutbildningen. Bägge forskare har efter disputation publicerat utbildningshistoriska monografier.
3.1.4 Sociologiska institutionen
Vid institutionen kan nämnas Lennart G Svensson, som disputerat på en avhandling om universitetets omvandling. Svensson har därutöver skrivit monografier och artikel av utbildningshistorisk karaktär.
Bland senare avhandlingar från institutionen återfinns två utbildningshistoriska studier, dels Bo Blomquists studie av förskolebarn under efterkrigstiden, dels Micael Björks avhandling kring folkbildningsdebatten vid sekelskiftet 1900. Utöver detta kan även nämnas Lillemor Falks avhandlingsprojekt kring 1900-talets barnavård.
3.1.5 Etnologiska institutionen
I Etnologi kan nämnas Helene Brembecks studie av 68-generationen och hur de har uppfostrat sina barn.
3.1.6 Institutionen för konst- och bildvetenskap
Bland institutionens forskningsprojekt återfinns Yvonne Erikssons "Den visualiserade undervisningen. Bildens betydelse som estetisk artefakt och kognitivt redskap i pedagogiska multimediaprogram". Detta är ett projekt som är en fortsättning på tidigare studier av bildens roll i läromedel. Den utbildningshistoriska grunden i Yvonne Erikssons forskning är en avhandling kring bilder för blinda.
3.1.7 Kulturgeografiska institutionen
I Kulturgeografi kan nämnas Anders Närmans studie av utbildning och statsbyggnadsprocessen i Kenya.
3.2 Högskolan Dalarna
Vid Dalarnas högskola kan Lars Petterson framhållas som en företrädare för utbildningshistorisk forskning. Nämnas kan även Samuel Edquists och Stefan Johanssons studier av folkbildning respektive ungdomslitteratur inom ramen för projektet ”Hur skapas ett historiemedvetande? Svensk historieskrivning utanför akademin 1930-2000”, i ett samarbete med Uppsala universitet. Till projektet är även Jörgen Gustafson knuten. Gustafson är antagen vid Uppsala universitet (se nedan) och studerar skolläromedel.
3.3 Högskolan i Gävle
Vid Institutionen för humaniora och samhällsvetenskap kan nämnas tre forskare som intresserat sig för utbildningshistoriska studier: Bengt Nilsson, Bengt Schüllerqvist, och Henrik Ågren.
3.4 Högskolan i Jönköping
Vid Högskolan för lärande och kommunikation kan Hans Albin Larssons historiedidaktiska arbete framhållas.
3.5 Karlstads universitet
Inte mindre än tre pågående avhandlingsprojekt vid Karlstad universitet har tydliga utbildningshistoriska förtecken: Jörgen Svenssons statsvetenskapliga studie av skolans betydelse för efterkrigstidens ekonomiska utveckling, Per-Olov Fjällsbys belysning av den indiska nationaliströrelsens första tid samt Kenneth Nordgrens avhandlingsprojekt som behandlar syrianska gymnasisters historieuppfattning. Vidare kan även nämnas projektet "Värmländsk identitet" där skolans roll har en framträdande plats.
3.6 Linköpings universitet
Vid Linköpings universitet har det lagts fram 11 utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Av dessa har sex varit i pedagogik och fem i Tema Barn.
3.6.1 Institutionen för beteendevetenskap
Utbildningshistoria framhålls inte som ett av institutionens forskningsområden, trots att inte mindre än sex utbildningshistoriska avhandlingar producerats vid institutionen under perioden 1990-2002. Av dessa är det fyra avhandlingar, Bosse Bergstedts, Ingvar Törnqvists, Per Hartmans & Nils-Åke Sjöstens, som avhandlat folkbildning,. Vidare kan nämnas Eva Trotzigs studie av syslöjdsundervisningen, och Eva Wiréns avhandling som behandlar kvinnors situation under efterkrigstiden. Bosse Bergstedt finns för närvarande vid Pedagogiska institutionen i Lund.
3.6.2 Institutionen för Tema
Genom forskningsområdet ”Barndomens historiska förändring under 1900-talet” kan Tema Barn sägas ha en tydlig utbildningshistorisk profil. Dess utbildningshistoriske företrädare kan Bengt Sandin sägas vara. Sandin disputerade på en avhandling om folkundervisning, och har sedan dess publicerat en rad utbildningshistoriska antologier och artiklar.
De utbildningshistoriska avhandlingar som producerats vid Tema Barn rör samtliga barn från sekelskiftet 1900 och framåt. Bland dessa återfinns Mats Sjöbergs studie av barndom och skola på landsbygden under slutet av 1800-talet och början av 1900-talet, Anne-Li Lindgrens undersökning om medier och barn,  Ole Olssons belysning av pedagogisk filantropi, Ingrid Söderlinds undersökning av barnhemsflickor runt sekelskiftet 1900, samt Judith Areschougs avhandling kring det sinnesslöa skolbarnet. 
Vidare finns även flera forskningsprojekt med anknytning till utbildningshistoria: ”Barnets århundrade. Om barndomens förändrade innebörd under 1900-talet” och ”Välfärdsstat, medier och modernisering. Ett forskningsprogram om utbildningsprogrammens historia".
Bland doktoranderna finns det tre som har en klart utbildningshistorisk inriktning på sina avhandlingsprojekt: Eva Gullbergs studier av den institutionella måltidens ideologi på den officiella politiska dagordningen och dess praktiska konsekvenser, Thom Axelsson undersökning av normalisering och differentiering under 1900-talets första hälft samt Jonas Qvarsebos avhandlingsprojekt som studerar enhetsskolans genomförande och dess innebörd för barndomens förändring.
Utöver Tema Barn kan även nämnas Enheten för historia där Kent Waltersson arbetar med en avhandling om ”Lokala agrara bildningsideal och bildningssträvanden i Folkhemssverige”.
3.7 Luleå tekniska universitet
Vid Tekniska högskolan i Luleå (nu Luleå tekniska universitet) har det lagts fram en utbildningshistorisk avhandling under perioden 1990-2002. Detta var Antony Lindgrens avhandling i sociologi som behandlar skol- och yrkesval i Sverige under 1900-talet.
3.8 Lunds universitet
Vid Lunds universitet har det lagts fram 22 utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Av dessa har tio varit i pedagogik, fem i historia, två i kyrkohistoria samt en avhandling i vardera ekonomisk historia, idéhistoria, juridik, litteraturvetenskap och socialt arbete.
3.8.1 Pedagogiska institutionen
För att börja i HSFR-rapporten kan nämnas att institutionen traditionellt haft ett utbildningshistoriskt intresse. Utbildningshistoria framhölls 1992 som en del av institutionens profil och 1994 fanns där grupp som samlade doktorander kring ”ungdom i historien”. Detta intresse visar sig även i antalet utbildningshistoriska avhandlingar som producerats vid Pedagogiska institutionen i Lund.
Ser man till den forskning som avhandlingarna presenterar framstår barn och förskola som ett framträdande område vid institutionen. I detta sammanhang kan fyra avhandlingar framhållas: Britten Ekstrands studie av småbarnskolans förändrade situation och verksamhet, Ann-Christine Vallberg Roths avhandling kring förskolepedagogik ur ett könsdidaktiskt perspektiv, Margot Deijenbergs belysning av pedagogiska aspekter av barnlitteratur i 1860-talets Sverige samt Ingegerd Tallberg Bromans studie av barnträdgårdsledarinnans situation. Vidare kan även nämnas två avhandlingar kring yrkesutbildning: Anders Hedmans undersökning av yrkesskolesystemets tillkomst,  och Iris Erlövs studie av sjuksköterskeutbildningens utveckling.
Utöver dessa kan även framhållas Esbjörn Hellströms studie av reformpedagogik, Nanny Hartsmars av historiemedvetande hos elever, Kerstin Liljedahls undersökning av handikappedagogikens utveckling under 100 år, María Vergaras studie av den argentinska militärregimens utbildningsdiskurs, samt Berit Lindbergs belysning av Honorine Hermelin Grønbechs pedagogiska insats. Ingegerd Tallberg Broman och Ann-Christine Vallberg Roth finns för närvarande vid Malmö högskola (se nedan).
Bland institutionens lektorer kan nämnas Bosse Bergstedt som efter sin avhandling publicerat artiklar av utbildningshistorisk karaktär.
3.8.2 Historia institutionen
Utbildningshistoria nämns inte såsom någon av institutionens viktigaste forskningsfält och tas inte heller upp explicit i den programförklaringen för forskarskolan i historia, som Lund är värduniversitet för. Däremot finns genom bl.a. Klas-Göran Karlsson, och Eva Queckfeldt, ett tydligt engagemang för historiedidaktiskt forskning. Vidare kan även Eva Helen Ulvros intresse för dans som uppfostrande företeelse nämnas, och Yvonne Maria Werners studier av katolska kyrkan ur ett utbildningshistoriskt perspektiv.
Av utbildningshistoriska avhandlingar vid institutionen kan nämnas två universitetshistoriska studier: Göran Blomqvists belysning av den akademiska friheten och Bengt Åhsbergs studie av studenternas roll i storpolitiken. Göran Blomqvist har därefter publicerat flera artiklar och monografier kring universitetshistoria.
Vidare kan Marion Lefflers studie av bildningens roll för klassformering framhållas. Därutöver bör även nämnas två avhandlingar kring historiemedvetande: Roger Johanssons belysning av händelserna i Ådalen och Ulf Zanders studie av svensk historiedebatt under 1900-talet.
Bland doktorander återfinns fyra utbildningshistoriska avhandlingsprojekt: Lina Carls universitetshistoriska studie av kvinnors integrering i den akademiska kulturen, Maria Svenssons studie av strävanden mot fredlig judisk-arabisk samexistens genom etniskt heterogena skolor i Palestina under perioden 1920-1948, Martin Wiklunds avhandlingsprojekt ”Modernitetskritik och historisk orientering. Vänstervågens, nya kvinnorörelsens, alternativrörelsens och den liberala utmaningens berättelser om det moderna Sverige 1960–1990” samt Johan Öhmans studie av den ukrainska skolans historieförmedling.
3.8.3 Centrum för teologi och religionsvetenskap
I ämnet kyrkohistoria kan nämnas Alf Lindbergs avhandling kring utbildningsfrågan inom Pingströrelsen och Anders Björnbergs avhandling med fokus på kristen undervisning i ett internationellt missionssammanhang under början av 1900-talet.
3.8.4 Ekonomisk historiska institutionen
Forskning kring utbildning, arbetsmarknad och ekonomisk tillväxt framhålls ett av fem viktiga forskningsområden vid institutionen. En av detta forskningsområdes företrädare är Anders Nilsson som genom en rad forskningsprojekt studerat såväl skrivkunnighet som yrkesutbildningens betydelse för ekonomisk tillväxt. Nilsson disputerade på en avhandling om studiefinansiering och den sociala rekryteringen till högre studier, och har därefter skrivit en lång rad monografier, artiklar och konferensbidrag, ensam, eller tillsammans med andra forskare. En annan företrädare är Lars Pettersson som disputerade på en avhandling om ingenjörsutbildning, och därefter producerat en rad av monografier, artiklar och konferensbidrag. Till gruppen hör även Patrick Svensson, Ingela Schånberg och Christian Möller. Ingela Schånberg disputerade på en avhandling om kvinnors utbildning,  och Christian Möller som arbetar på en avhandling om utbildning och kompetens i matvaruindustrin.
3.8.5 Institutionen för kulturvetenskaper
I ämnet idé- och lärdomshistoria kan nämnas Jonas Hanssons avhandling kring bildningsideal, men även två doktorander: Ingmar Lundkvists kommande avhandling om Torsten Fogelqvist som folkbildare och Carl Magnus Pålssons avhandlingsprojekt som behandlar tekniska utbildningar.
3.8.6 Juridiska fakulteten
I juridik kan nämnas Per Nilséns studie av undervisningen i svensk statsrätt under frihetstiden.
3.8.7 Litteraturvetenskapliga institutionen
Bland institutionens projekt kan nämnas ”Kulturteori, läroplaner och undervisning” och ”Skolan och den kulturella mångfalden”, vilka har utbildningshistoriska inslag. Bland projektens företrädare kan nämnas Jan Thavenius som skrivit en rad en rad monografier och artiklar om främst litteraturundervisningens historia.
Vidare kan nämnas Inga-Lisa Peterssons avhandling om statens läsebok.
3.8.8 Socialhögskolan
I ämnet socialt arbete kan nämnas Claes Levins avhandling om uppfostringsanstaltens framväxt.
3.8.9 Etnologiska institutionen
Vid Etnologiska institutionen kan nämnas Jonas Frykmans etnologiska studier av sociala och kulturella aspekter av skola.
3.9 Malmö högskola
Inom Malmö högskolas lärarutbildning bedrivs forskning kring ”Professionens innehåll, utveckling, yttre ramar och samhällskontext” där bl.a. ”Yrkesrollen i ett socialhistoriskt perspektiv” är att se som ett centralt delområde för att nå ökad kunskap kring utbildningsyrkenas förändring över tiden. Bland forskningsprojekt kan nämnas ”Förskolans historiska läroplan – curriculum” (Ann-Christine Vallberg Roth) och ”Barnomsorgens planer 1943-1990. En analys ur ett verknings- och kvinnohistoriskt perspektiv” (Ingegerd Tallberg Broman). Bägge projekten sker i samarbete med Oslo (Jan-Erik Johansson) och Södertörns Högskola (Eva-Lena Dahl) samtidigt som de är kopplade till Katja Hultgrens avhandlingsprojekt ”Föreställningar om tidig läsning och skrivning i förskolan ur ett historiskt och internationellt perspektiv”. Därutöver kan nämnas Sten-Olof Ullströms avhandlingsprojekt ”Strindberg i skolan under 100 år. En författarbilds förändringar i gymnasiets läromedel och i elevtexter”. Framhållas kan även Ann-Christine Vallberg Roths och Ingegerd Tallberg Bromans utbildningshistoriska publikationer.
3.10 Stockholm
Även om Stockholms universitet är det lärosäte som innehar examinationsrätten är den forskning som sker spridd över en rad högskolor och institutioner.
3.10.1 Lärarhögskolan
I 1997 års granskning av pedagogisk forskning i Sverige uppmärksammas inte utbildningshistoria som en explicit inriktning vid Lärarhögskolan i Stockholm. Ser man däremot till den forskning som bedrivits vid Lärarhögskolan blir bilden dock en annan. Nämnas bör speciellt Per-Johan Ödman som publicerat en lång rad artiklar och monografier kring ämnet pedagogikhistoria. Vidare har inte mindre än 14 utbildningshistoriska avhandlingar författats vid Lärarhögskolan under perioden 1990-2002.
Två av de aktuella avhandlingarna rör folkskolan: Lena Hammarbergs undersökning av folkskolans hälsopolitik och Agneta Linnés studie av folkskollärarutbildningen. Därutöver är forskningen spridd över en rad olika områden: Donald Broadys avhandling kring Pierre Bourdieu och den historiska epistemologin, Petros Gougoulakis undersökning av studiecirkeln, Monika Ringborgs avhandling kring Platons pedagogik, samt Annika Ullmans studie av rektorstiteln. Agneta Linné finns idag vid Örebros universitet och Donald Broady vid Uppsala universitet (se nedan).
Bland avhandlingar av didaktisk karaktär kan framhållas: Åsa Mobergs avhandling kring metodikens historia, Gerd B. Arfwedsons studie av reformpedagogiken runt sekelskiftet 1900, Luis Ajagán-Lesters undersökning av hur afrikaner framställts i svenska läro- och läseböcker, Kenneth Hägglunds studie av teaterverksamheten vid en svensk flickskola, Ruth Mannerfeldts undersökning av skolbarns hälsa och Titti Forslunds avhandling kring pedagogik och retorik i skolradions hälsoprogram.
Avslutningsvis kan även två nutidshistoriska studier nämnas, Kenneth Hultqvists studie av förskolebarnet och Malin Rohlins avhandling kring dagens samordning mellan fritidshem och skola.
3.10.1.1 Institutionen för samhälle, kultur och lärande
Vid institutionen finns det tre forskargrupper, ”Forskarnätverket för pedagogik, genalogi och politisk epistemologi”, ”Forskningsgruppen för social omsorgspedagogik” samt ”Kulturvetenskapliga forskningsgruppen”, som framhåller ett historiskt perspektiv i sin forskning, även om det är den sistnämnda gruppen som mer explicit framhåller pedagogisk historia som en forskningsinriktning.
Bland institutionens pågående forskning kan nämnas medverkan i ”Formering för offentlighet. En kollektivbiografi över stockholmskvinnor 1880-1920” (se Institutionen för lärarutbildning, Uppsala universitet), ”En ny lärarutbildning för en ny skola? Diskursen om utbildningen av lärare för obligatorisk skola 1948-1968” (Agneta Linné), ”Lärarutbildningen som arena för formeringen av en identitet som den goda läraren” (Moira von Wright, se ”Läraren i samhällsomvandlingen 1945-2003: Den goda läraren som diskursiv konstruktion på olika samhälleliga arenor” vid Örebro universitet).
3.10.1.2 Institutionen för undervisningsprocesser, kommunikation och lärande
Bland projekt vid institutionen kan nämnas Kenneth Hägglunds ”Vår teater – de första 60 åren”, och ”Utforskandet av dramapedagogikens historia i Sverige”, men även ”Svensk sakprosa 1750-2000” (Staffan Selander, samarbete med Jan Svensson, institutionen för nordiska språk, Lunds universitet, Olle Josephson, institutionen för nordiska språk, Stockholms universitet).
3.10.1.3 Institutionen för individ, omvärld och lärande
Vid institutionen kan ”Den utvecklingsekologiska forskningsgruppen” nämnas som den forskningsgrupp som har ett tydligt historiskt perspektiv. Bland projekten återfinns Kajsa Ohrlanders studier av myndigheters och kyrkans föräldrafostran från 1600-talet fram till vår tid samt Kenneth Hultqvists studie av hur psykologin ersatte en mer moraliskt präglad syn inom barnomsorgen.
3.10.2 Stockholms universitet
Vid Stockholms universitet har det lagts fram nio utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Av dessa har vardera två varit i idéhistoria och pedagogik samt en avhandling i vardera ekonomisk historia, historia, litteraturvetenskap, sociologi och teatervetenskap.
3.10.2.1 Institutionen för litteraturvetenskap och idéhistoria
I ämnet litteraturvetenskap kan nämnas Eva Margareta Löfgrens litteraturhistoriska avhandling kring s k flickpensionsböcker.
Vid institutionens idéhistoriska avdelning kan nämnas två utbildningshistoriska avhandlingar: Christer Skoglunds studie av vänsterstudenter och bildningsideal och Jens Ljunggrens avhandling kring linggymnastiken. Christer Skoglund är för närvarande vid Södertörns högskola.
Bland pågående forskning kan nämnas Erland Sellbergs forskning kring 1600-talets svenska universitet, och bland doktorander Katarina Rosengren Falks avhandlingsprojekt ”Från krigskonst till krigsvetenskap. Synen på krig och konstruktionen av manlighet i 1700-talets Sverige”.
3.10.2.2 Pedagogiska institutionen
Pedagogikhistoria framhölls i 1997 års granskning av pedagogikämnet såsom en av Stockholms fem temaområden. För närvarande återfinns denna forskningsinriktning inte längre bland prioriterade områden. Bland institutionens forskare är det främst Agnieszka Bron (vuxenpedagogikens historia), och Eric Engström (pedagogikhistoria och särskilt universitetshistoria) som framhåller intresset för historiska studier. Till detta kan läggas tre pågående avhandlingsprojekt: Leif Engmans studie av folkbildning under andra världskriget, Liza Haglunds studie av barns föreställningar i realtion till filosofi och historia samt Ove Rørens avhandlingsprojekt kring ”idiotskolefältet”.
Vad gäller utbildningshistoriska avhandlingar vid institutionen, kan nämnas Håkan Brockstedts studie av Slagsta skola och dess undervisning av barn med utvecklingsstörning, samt Ruth Rajamaas medeltida studie av undervisning och uppfostran i Vadstena kloster.
3.10.2.3 Ekonomisk-historiska institutionen
I ämnet ekonomisk historia kan framhållas Susanna Hedenborgs avhandling kring barns villkor under 1700-talet, samt Johanna Skölds pågående avhandlingsprojekt: ”Varför fosterbarn? Barndomens ideal och praktik i familj, fosterhem och institution under välfärdsstatens framväxt”. Därutöver kan även nämnas Per Hildings projekt: ”Child Labour in India in a Comparative Perspective”.
3.10.2.4 Historiska institutionen
Vid institutionen är det främst det idrottshistoriska seminariet, under ledning av Jan Linroth, som kan sägas utgöra en utbildningshistorisk forskningsmiljö. Seminariet har två doktorander som studerar olika aspekter av skolan: Pia Lundquist-Wanneberg genom avhandlingsprojektet ”Från linggymnastik till tävlingsidrott. Den svenska ungdomsskolans fysiska fostran 1919-1962” och Björn Sandahl genom avhandlingsprojekt ”Idrotten och skolan Den svenska skolidrotten 1962-2000”.
Bland övriga forskare kan framhållas Christina Florin som ägnat sig åt det sena 1800-talets skolsystem. Vidare kan nämnas Maija Runcis som varit involverad i projektet "Välfärdsstat, medier och modernisering", där hon bl.a. studerat utbildningsprogram för invandrare. Runcis nuvarande projekt rör tvångsomhändertagna barn.
I fråga om utbildningshistoriska avhandlingar vid institutionen kan Ingrid Lindells avhandling kring 1918 års ungdomsskolereform framhållas.
3.10.2.5 Sociologiska institutionen
I ämnet sociologi kan nämnas Göran Sidebäcks avhandling om barn- och ungdomsorganisationer från 1800-talets mitt.
3.10.2.6 Teatervetenskapliga institutionen
I ämnet teatervetenskap kan nämnas Anders Järlebys avhandling kring skådespelarutbildningens framväxt. Vidare kan framhållas Karin Helanders forskningsprojekt ”Från sagospel till barntragedi. 1900-talets svenska barnteater”.
3.10.3 Kungl. Musikhögskolan
Vid Centrum för musikpedagogisk forskning framhålls musikpedagogikens historia såsom ett forskningsområde. Bland utbildningshistoriska avhandlingar kan nämnas Bengt Ahlbecks studie av musikundervisningen i Härnösand under 1800-talet.
3.10.4 Idrottshögskolan i Stockholm
Vid Idrottshögskolan bedrivs beteendevetenskaplig och historisk forskning i samarbete med Lärarhögskolan och Stockholms universitet. Bland forskarna kan nämnas Lars-Magnus Engström, som har sin huvudsakliga verksamhet vid Lärarhögskolan i Stockholm,  och Leif Yttergren. Vidare finns en rad doktorander som intresserar sig för historiska perspektiv på gymnastik och idrott: Birgitta Fagrell, Håkan Larsson, Jane Meckbach, Karin Redelius, Suzanne Söderström.
3.10.5 Södertörns högskola
Vid Södertörns högskola kan Ragnar Björks, och Christer Skoglunds, utbildningshistoriska perspektiv på olika aspekter av den högre utbildningen framhållas.
3.11 Umeå
Vid Umeå universitet har det lagts fram 16 utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Av dessa har vardera fem avhandlingar varit i idé- och lärdomshistoria, fyra i pedagogik, tre i historia, två i religionsvetenskap samt en avhandling i vardera etnologi och socialt arbete.
3.11.1 Institutionen för historiska studier
Inom såväl historia som idé- och lärdomshistoria framhålls utbildningshistoria såsom en av institutionens specialiteter. Detta visar sig även i antalet utbildningshistoriska avhandlingar som producerats vid institutionen. 
I ämnet idé- och lärdomshistoria kan nämnas tre avhandlingar om folkbildning: Karin Nordbergs studie av radion som folkbildare, Peder Aléx avhandling om KF som folkuppfostrare, och Björn Olssons undersökning av bildningssträvanden i Norrland.  Vidare kan även framhållas Anna Larssons studie av sociologin som vetenskap i Sverige och Petra Rantatalos avhandling kring folkskolans skolreserörelse.
Inom historia är det tre avhandlingar som på grund av en tydlig utbildningshistorisk prägel bör nämnas: Lena Eskilssons studie av den kvinnliga medborgarskolan på Fogelstad, Tord Rönnholms avhandling kring studentskors möte med universitetsvärlden runt sekelskiftet 1900 och Lars Elenius undersökning kring språkförändringar i Tornedalen.
Bland institutionens vetenskapliga ledare kan Sverker Sörlin nämnas, då han vid sidan om miljöhistorisk forskning även engagerat sig i universitetshistoria. Sörlin är dock tjänstledig och befiner sig vid Institutet för studier av utbildning och forskning (SISTER). Vid SISTER leder han projektet ”Kulturen i kunskapssamhället: Kulturen som samhällssektor och kulturpolitikens utmaningar”. Vidare bör även Daniel Lindmark nämnas såsom ledare för forskningsprojekten "Utbildning och kolonialism". Lindmark disputerade vid institutionen för religionsvetenskap (se nedan) och har sedan dess publicerat såväl antologier som artiklar av utbildningshistorisk karaktär.
Därutöver har institutionen även en rad doktorander som arbetar med utbildningsvetenskapliga avhandlingsprojekt: Hanna Markusson Winkvists ”Som isolerade öar - kvinnorna, akademin och staten under 1900-talets första hälft”, Silbano Barrio de López’ studie av Kungliga Högre Lärarinneseminariet, Stefan Gelfgren avhandlingsprojekt "Evangeliska Fosterlandsstiftelsen (EFS) och dess roll som folkbildare 1856-1908".
3.11.2 Pedagogiska institutionen
I såväl HSFR:s granskning från 1997 som institutionens egen presentation framhålls pedagogisk historia respektive historiska perspektiv som aktuella forskningsområden. Bland institutionens forskningsprojekt återfinns Ulla Johanssons ”Läraren i samhällsomvandlingen 1940-2003: den goda läraren som diskursiv konstruktion på olika samhälleliga arenor” (samarbete mellan forskare och doktorander i pedagogik vid Uppsala, Umeå och Örebro universitet samt vid Lärarhögskolan i Stockholm och Södertörns högskola). Johansson har vidare skrivit en rad monografier och artiklar av utbildningshistorisk karaktär.
Bland avhandlingar från institutionen kan nämnas Kerstin Holmlunds studie av förskollärare, Inga-Brita Melins undersökning av pedagoger i kvinnliga fredsorganisationer,  samt Sture Långströms avhandling kring lärobokstraditioner. 
3.11.3 Institutionen för religionsvetenskap
Såsom utbildningshistoriska avhandlingar vid institutionen kan nämnas Daniel Lindmarks studie av folkskoleundervisning före folkskolan, och Sölve Anderzéns avhandling och vidare studier av undervisningen i Lappland under 1700-talet.
3.11.4 Institutionen för kultur och medier
I ämnet etnologi kan nämnas Marianne Liliequists avhandling om barnuppfostran bland nybyggare.
3.11.5 Institutionen för socialt arbete
I ämnet socialt arbete kan nämnas Mikael Sjögrens avhandling om liberal fattigvårdspolitik under början av 1900-talet.
3.12 Uppsala
Vid Uppsala universitet har det lagts fram 21 utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 1990-2002. Av dessa har sex varit ämnet historia, vardera fyra i pedagogik och litteraturvetenskap, tre i idéhistoria och en avhandling i vardera ekonomisk historia, kyrkohistoria, religionsvetenskap och konstvetenskap.
3.12.1 Historiska institutionen
Utbildningshistoria framhålls inte som någon av institutionens profilområden även om det bedrivs forskning med klart utbildningshistorisk inriktning.
Bland pågående projekt kan framhållas ”Hur skapas ett historiemedvetande? Svensk historieskrivning utanför akademin 1930-2000” (se Högskolan Dalarna) och ”Att lära och lära ut i vetenskapens tjänst. En studie av Linné och hans lärjungar”. I det sistnämnda projektet studerar Kenneth Nyberg såväl Linnélärjungarnas reseskildringar som Linnés syn på resandet som vetenskaplig metod. En annan av projektets medlemmar, Hanna Hodacs, disputerade 2003 på en avhandling kring engelska influenser på bl.a. den svenska utbildningsdebatten.
Bland pågående avhandlingsprojekt kan framhållas fem historiografiska studier: Erik Axelssons studie av EU-debatten i Norden 1985-1994, Jörgen Gustafsons undersökning av skolläromedel (se ovan), Janne Holméns studie kring bilden av USA respektive Sovjetunionen i finska, svenska och norska läroböcker under kalla kriget, David Ludvigssons avhandlingsprojekt som behandlar den historiska dokumentärfiolmen i Sverige 1968-2000 samt Johanna Widenbergs undersökning av historiebruk som ett redskap för territoriell integration i 1600-talets Sverige. Därutöver kan nämnas Johannes Fredrikssons studie av förskolan, Esbjörn Larssons undersökning av kadettutbildningen på Karlbergs slott under 1800-talet, Jonas Larssons avhandlingsprojekt kring behandlingstanken och framväxten av sociala institutioner i Sverige under 1800-talet samt Ola Winbergs studie av bildningsresor under 1600-talet.
När de gäller de avhandlingar som publicerades under perioden 1990-2000 är det fyra som rör universitetshistoria: Johan Sjöbergs studie av 1800-talets studentpolitik, Håkan Gunneriussons nätverksanalys av 1900-talets historievetenskapliga fält, Lars Geschwinds studie av social kontroll inom 1600-talets universitet samt Dag Blancks avhandling kring svenskamerikansk identitet, där den högre utbildningen utgör ett studieobjekt. Vidare kan även framhållas Lena Miltons studie av barnmorskekårens professionalisering samt Lars Pettersons studie av folkundervisningen under 1800-talet. Lars Petterson är för närvarande vid både Historiska institutionen i Uppsala och Högskolan Dalarna.
3.12.2 Pedagogiska institutionen & Institutionen för lärarutbildning
I HSFR:s granskning av Pedagogiska institutionen i Uppsala framhölls utbildningshistoria inte explicit som någon forskningsinriktning.
Inom ”Forskningsgruppen för utbildnings- och kultursociologi”, som leds av Donald Broady, återfinns dock en rad projekt av utbildningshistorisk karaktär eller anknytning. Bland dessa kan nämnas nätverket ”Forum för pedagogisk historia” som involverar forskare från Uppsala universitet, Lärarhögskolan i Stockholm och Örebro Universitet. Det av Riksbankens jubileumsfond finansierade projektet ”Formering för offentlighet. En kollektivbiografi över Stockholmskvinnor 1880-1920” är utbildningshistoriskt inriktat genom att både dessa kvinnors egen utbildningsbana och deras insatser på utbildningsområdet studeras. Medverkande i projektet är bland andra Donald Broady, Christina Florin, Boel Englund, Ingrid Heyman, Agneta Linné , Kerstin Skog-Östlin, Eva Trotzig, Annika Ullman, Jan-Ulf Andersson, Mikael Börjesson, Jonas Gustafsson, Inger Hammar, Lena Hammarberg, Lena Kåreland, Lovisa af Petersens och Monica Langerth Zetterman. Ytterligare två pågående projekt med utbildningshistoriska inslag som leds av Donald Broady är de av Vetenskapsrådet finansierade ”Kampen om studenterna. Det svenska högskolefältet och lärosätenas rekryteringsstrategier 1993-2003” och ”Gymnasieskolan som konkurrensfält”. Vidare bör framhållas Karin Anna Petersens projekt ”Sjuksköterskeutbildningar - rekrytering och yrkesidentitet under omstrukturering” som bl.a. studerar rekrytering ur ett historiskt komparativt perspektiv. I anslutning till dessa projekt pågår ett antal avhandlingsarbeten. Forskarnätverket ”Formation des élites et internationalisation de la culture” med deltagare från 21 länder som sedan starten 1993 letts av Monique de Saint-Martin, École des hautes études en sciences sociales, Paris, och Donald Broady inrymmer många studier av elitutbildningarnas utveckling i skilda länder.
En annan forskningsgrupp som bedriver forskning av utbildningshistorisk karaktär är ”Research Unit for Studies in Educational Policy and Educational Philosophy – STEP”. Bland forskningsinriktningar nämns bl.a. utbildningens idéhistoria. Forskningsgruppen leds av Ulf P. Lundgren, och har ett antal doktorander med utbildningshistoriska avhandlingsprojekt (se nedan).
Vad gäller övriga projekt som involverar Pedagogiska institutionen och Institutionen för lärarutbildning kan nämnas ”LÄROM- Lärarutbildningar: Rekrytering och yrkesidentitet under omstrukturering”, som studerar de aktuella frågorna ur ett historiskt perspektiv. Projektet involverar Högskolan i Gävle, Karlstads Universitet, Uppsala Universitet, Köpenhamns Universitet och medverkar gör Sverker Lindblad, Finn Calander, Donald Broady, Karin Anna Petersen, Mikael Börjesson, Peter Gill, Carola Jonsson, Hugo Wikström, Staf Callewaert, Jette Steensen, Frede Kröjgaard, Lena Larson.
Bland doktorander i pedagogik kan nämnas fyra inom forskningsgruppen STEP: Christian Lundahl som studerar resultatstyrning och dess konsekvenser för elevers bildning, Elisabeth Nilfors avhandlingsprojekt kring skolchefstjänstens position och funktion, samt Daniel Petersson och Henrik Román som även de intresserar sig för utbildningdhistoria. Inom Enheten för didaktik kan även Jonas Almqvist framhållas genom hans studier av No-undervisningen och historiska anslag i studiet av teknikens användning i klassrummet.
Till utbildningshistoriskt intressanta avhandlingar i pedagogik vid Uppsala universitet kan läggas: Karin Hjälmeskogs studie av hemkunskapsundervisningen under 1900-talet, Jonas Gustafssons undersökning av det musikpedagogiska fältets framväxt, Gunnar Finnbogasons studie av den isländska grundskolereformen 1974 och Gösta Wennbergs avhandling som tar sig an skolgeografins förändringar.
3.12.3 Litteraturvetenskapliga institutionen
Bland institutionens projekt kan nämnas ” Universitetsundervisningens praktik: exemplet litteraturhistoria med poetik/litteraturvetenskap” under ledning av Bengt Landgren. Av delprojekten kan nämnas ”Från etableringsfas till Konsolidering. Svensk akademisk litteraturundervisning 1890-1946” och "Konsolideringens tid: 1920-46", samt "Universitetsämne i brytningstid: 1947-56".
Av utbildningshistoriskt intressanta avhandlingar kan nämnas: Marika Andraes studie av manligt och kvinnligt i B. Wahlströms ungdomsböcker, Marta Ronnes genusteoretiska studie av skönlitterära universitetsskildringar, Kerstin Rydbecks avhandling kring godtemplarrörelsen och dess förhållande till litteraturen samt Lars Brinks studie av gymnasiets litterära kanon. Samtliga studier rör 1900-talets första hälft.
3.12.4 Institutionen för idé- och lärdomshistoria
Vid institutionen framhålls vetenskapshistoria och humanvetenskapernas historia såsom angelägna forskningsområden. Vetenskapshistoria utgör även en egen avdelning inom institutionen.
Bland institutionens projekt återfinns ”Bildning, yrke, politik: Humanvetenskapernas värde och kravet på samhällsrelevans ur ett idéhistoriskt perspektiv” som involverar Mats Persson, Torbjörn Gustafsson Chorell, Peter Josephson. Projektet rör ”Friedrich Nietzsche och debatten runt 1870-talet om bildningsvärdets betydelse för humanvetenskapernas orientering”, ”Max Weber och striderna runt 1920 rörande humanvetenskapernas professionalisering” samt ”Hayden White och den moderna debatten om objektivitetsbegreppet och därur följande politiska slutsatser”. Vidare bör även framhållas Anders Lundgrens projekt: ”Den kemiska industrien i Sverige 1860-1920: En studie i sambandet mellan vetenskap, teknik och industri”.
I fråga om pågående avhandlingsprojekt kan nämnas Daniel Lövheims ”Kampen om läroplanen: Synen på naturvetenskap, matematik och teknik som skolämnen 1900-1965” samt Staffan Wennerholms ”Ungdomens vetenskap och vetenskapens ungdom: Föreställningar om naturvetenskap och teknik bland svenska skolelever 1930-1970”. Avhandlingarna skrivs inom ramen projektet ”Naturvetenskapen och skolan”.
Vid Avdelningen för vetenskapshistoria (forskningsavdelning vid Institutionen för idé- och lärdomshistoria) kan nämnas ”Uppsala universitets historia 1793-2000” där Tore Frängsmyr, Hanna Östholm och Carl Frängsmyr tar sig an universitets historia.
Bland avdelningens doktorander kan nämnas Frans Lundgrens avhandlingsprojekt: ”Den sociala frågan: Samhällets problem och nya reformerande metoder, ca 1830-60” samt Mathias Perssons studie av religionsfilosofi, religiös censur och fritänkande vid universiteten i Uppsala och Göttingen under 1700-talets senare hälft.
Ifråga om utbildningshistoriska avhandlingar kan framhållas: Hanna Östholms studie av läsesällskap och litteraturkritik vid sekelskiftet 1800, Karl Gradins avhandling om teoretisk fysik i Sverige under 1920-talet samt Per Dals undersökning av svensk ingenjörskonst under stormaktstiden.
3.12.5 Teologiska institutionen
Av avhandlingar från institutionen kan nämnas Sven Enlunds kyrkohistoriska studie av Svenska kyrkan och folkskoleseminarierna samt Ingrid Emanuelsons religionssociologiska studie av den obligatoriska skolans urval av psalmer och religiösa sånger.
Bland pågående avhandlingsarbeten bör framhållas Johan Wickströms religionshistoriska studie av hur fornskandinavisk religion och myt har beskrivits i den svenska skolan under 1800- och 1900-talen, samt Per-Axel Magnusons licentiatprojekt ”Den kristna studentrörelsen i Sverige 1947-1958”.
3.12.6 Institutionen för ABM, estetik och kulturstudier
Bland avslutade projekt vid institutionen kan nämnas Kerstin Rydbecks projekt: ”Genus och folkbildning. Kvinnorna i frikyrkorörelsens, nykterhetsrörelsens och arbetarrörelsens litterära verksamhet 1900-1960 - en jämförelse.”
3.12.7 Ekonomisk-historiska institutionen
I ämnet ekonomisk historia kan nämnas Lena Sommestads avhandling kring mejeriyrkets maskuliseringsprocess.
3.12.8 Konstvetenskapliga institutionen
I ämnet konstvetenskap kan nämnas Karin Sidéns avhandling kring det stormaktstida barnporträttets ikonografi.
3.12.9 Engelska institutionen
Bland pågående avhandlingsarbeten kan nämnas Johanna McElwees studie av lärande och utbildning i amerikanska historiska romaner under 1820-talet.
3.12.10 Matematiska institutionen
Vid institutionen finns forskargruppen ”Matematikens historia och didaktik”. Bland gruppens medlemmar återfinns: Gunnar Berg, Mikael Brant-Lundin, Kajsa Bråting, Sten Kaijser, Johan Prytz, Staffan Rodhe, Staffan Stenhag, Anders Vretblad, Anders Öberg. Vidare bör även Gunnar Berg och Staffan Rodhes projekt ”Matematikens historia i lärande” nämnas. Projektet syftar till att genom studiet av matematikens utveckling nå en djupare förståelse av de problem som gymnasieelever stöter på i sina matematikstudier.
3.12.11 Nationalekonomiska institutionen
Genom projektet ”Education and Earnings during the 20th Century” studerar Peter Fredriksson och P-A Edin hur utbildning har påverkat inkomstnivåer under perioden 1930-1999.
3.13 Växjö universitet
Vid Växjö universitets bedrivs historisk forskning vid Institutionen för humaniora. Ett av institutionens forskningsområden är didaktik och historiebruk. Bland doktoranderna kan i detta sammanhang nämnas Per-Ola Jacobson, som studerar Vilhelm Mobergs insatser som historiker och hans betydelse för allmänhetens historiemedvetande.
3.14 Örebro universitet
Vid Örebro universitet har två utbildningshistoriska avhandlingar lagts fram, bägge inom ämnet pedagogik.
3.14.1 Pedagogiska institutionen
Bland institutionens ledare med kan flera utbildningshistoriskt intresserade nämnas: Tomas Englund, Agneta Linné, och Bernt Gustavsson. Vidare kan även två avhandlingar vid institutionen lyftas fram: Ylva Bomans utbildningspolitiska studie och Lars-Åke Domfors' studie av dövstumläraren.
3.14.2 Humanistiska institutionen
Bland historiker vid Humanistiska institutionen kan nämnas Thorsten Nybom, som ägnat sig åt studier av högre utbildning. Vidare kan även Ingrid Söderbergs avhandlingsarbete framhållas. Söderberg studerar yrkeskvinnor under 1800-talet.

4 Reflektioner kring utbildningshistorisk forskning i Sverige
Som framgår av denna inventering bedrivs utbildningshistorisk forskning vid en lång rad lärosäten och institutioner. Detta tillsammans med det faktum att utbildningshistoriska är något som återfinns inom ett antal olika discipliner, ger bilden av ett starkt och dynamiskt forskningsområde.
En annan tolkning av inventeringens resultat är dock att den stora spridningen gör att den utbildningshistoriska forskningen som sådan är att betrakta som ett tämligen svag. Om man bortser från ämnena pedagogik, historia samt idé- och lärdomshistoria är det få forskarutbildningsämnen som kan sägas ha någon kritisk massa vad gäller utbildningshistorisk forskning.
Trots koncentrationen inom pedagogik, historia samt idé- och lärdomshistoria visar inventeringen även på den stora volym av forskning som bedrivs i andra discipliner. Vidare synes det inte finnas någon tydlig arbetsdelning mellan olika ämnen, utan liknande empiriska fenomen studeras inom en rad olika discipliner.
Mot bakgrund av det utbildningshistoriska forskningsområdets beskaffenhet synes det inte bara nödvändigt utan även fruktbart att aktivt arbeta för ett ökat samarbete över rådande disciplingränser. Ett lämpligt steg i ett sådant arbete vore en nationell forskarskola i utbildningshistoria. Med tanke på redan befintliga forskningsmiljöer torde ämnena pedagogik, historia samt idé- och lärdomshistoria kunna fungera som kärnan i detta samarbete, under förutsättning att även andra discipliner ges möjlighet att delta.

Bilaga 1 Utbildningshistoriska avhandlingar under perioden 2000-2002
(kronologisk och alfabetisk ordning)
2002
Björk, Micael, 1966- titel: Upplösningens dialektik : bildningsmål och politisk modernitet i Sverige kring sekelskiftet 1900 ämne/lärosäte: Sociologi : Göteborg ort/förlag: Eslöv : B. Östlings bokförl. Symposion utgivningsår: 2002.
Boman, Ylva, 1964- titel: Utbildningspolitik i det andra moderna : om skolans normativa villkor ämne/lärosäte: Pedagogik: Örebro ort/förlag: Örebro : Univ.  utgivningsår: 2002.
Forsslund, Titti, 1949- titel: Frisk och stark med skolradion : pedagogik och retorik i hälsoprogram 1930-1959 ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2002.
Gunneriusson, Håkan, 1970- titel: Det historiska fältet : svensk historievetenskap från 1920-tal till 1957 ämne/lärosäte: Historia: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Acta Universitatis Upsaliensis : Univ.-bibl. [distributör] utgivningsår: 2002.
Hellström, Esbjörn 1946- titel: Reformpedagogik i möte med den statskommunala skolan i Barnets århundrade ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund Pedagogiska inst., univ. utgivningsår: 2002.
Mannerfeldt, Ruth, 1942- titel: Skolbarn, kristid och hälsa : en uppföljningsstudie av stockholmsbarn födda 1933 ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2002.
Rantatalo, Petra, 1968- titel: Den resande eleven : folkskolans skolreserörelse 1890-1940 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Umeå ort/förlag: Umeå : Univ. utgivningsår: 2002.
Sjöberg, Johan, 1970- titel: Makt och vanmakt i fadersväldet : studentpolitik i Uppsala 1780-1850 ämne/lärosäte: Historia: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Acta Universitatis Upsaliensis : Univ.-bibl. [distributör] utgivningsår: 2002.
2001
Andrae, Marika, 1964- titel: Rött eller grönt? : flicka blir kvinna och pojke blir man i B. Wahlströms ungdomsböcker1914-1944 ämne/lärosäte: Litteraturvetenskap: Uppsala ort/förlag: Stockholm : B. Wahlström utgivningsår: 2001.
Blomquist, Bo, 1958- titel: Förskolebarnets relation till sin familj : förändrade förutsättningar och föreställningar 1950-1990 ort/förlag: Göteborg : Dept. of Sociology [Sociologiska institutionen], Univ. utgivningsår: 2001.
Elenius, Lars, 1952- titel: Både finsk och svensk : modernisering, nationalism och språkförändring i Tornedalen 1850-1939 ämne/lärosäte: Historia: Umeå ort/förlag: Umeå : Kulturgräns norr  utgivningsår: 2001.
Geschwind, Lars, 1970- titel: Stökiga studenter : social kontroll och identifikation vid universiteten i Uppsala, Dorpat och Åbo under 1600-talet ämne/lärosäte: Historia: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Acta Universitatis Upsaliensis : Univ.-bibl. [distributör] utgivningsår: 2001.
Gougoulakis, Petros, 1958- titel: Studiecirkeln : livslångt lärande - på svenska! : en icke-formell mötesplats för samtal och bildning för alla ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2001.
Hammarberg, Lena, 1943- titel: En sund själ i en sund kropp : hälsopolitik i Stockholms folkskolor 1880-1930 ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2001.
Hartsmar, Nanny, 1950- titel: Historiemedvetande : elevers tidsförståelse i en skolkontext ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Malmö : Institutionen för pedagogik, Lärarhögsk. utgivningsår: 2001.
Hedman, Anders, 1952- titel: I nationens och det praktiska livets tjänst : det svenska yrkesskolesystemets tillkomst och utveckling 1918 till 1940 ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Umeå : Univ. utgivningsår: 2001.
Hägglund, Kent, 1947- titel: Ester Boman, Tyringe helpension och teatern : drama på en reformpedagogisk flickskola 1909-1936 ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2001.
Johansson, Roger, 1954-, titel: Kampen om historien : Ådalen 1931 : sociala konflikter, historiemedvetande och historiebruk 1931-2000 ort/förlag: Stockholm : Hjalmarson & Högberg utgivningsår: 2001.
Järleby, Anders, 1944- titel: Från lärling till skådespelarstudent : skådespelarens grundutbildning ämne/lärosäte: Teatervetenskap: Stockholm ort/förlag: Stockholm : Stift. för utgivning av teatervetenskapliga studier utgivningsår: 2001.
Larsson, Anna, 1967- titel: Det moderna samhällets vetenskap : om etableringen av sociologi i Sverige 1930-1955 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Umeå ort/förlag: Umeå : Univ. utgivningsår: 2001.
Milton, Lena, 1961- titel: Folkhemmets barnmorskor : den svenska barnmorskekårens professionalisering under mellan- och efterkrigstid ämne/lärosäte: Historia: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Acta Universitatis Upsaliensis : Univ.-bibl. [distributör]  utgivningsår: 2001.
Ringborg, Monika, 1953- titel: Platon och hans pedagogik : en tolkning med utgångspunkt från två kontrasterande pedagogiska processer ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2001.
Rohlin, Malin, 1949- titel: Att styra i namn av barns fritid : en nutidshistoria om konstruktionen av dagens fritidshem i samordning med skolan ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS förl. utgivningsår: 2001.
Schånberg, Ingela, 1948- titel: Genus och utbildning : ekonomisk-historiska studier i kvinnors utbildning ca 1870-1970 ämne/lärosäte: Ekonomisk historia: Lund ort/förlag: Lund : Univ. ; Stockholm : Almqvist & Wiksell International [distributör] utgivningsår: 2001.
Sidén, Karin, 1961- titel: Den ideala barndomen : studier i det stormaktstida barnporträttets ikonografi och funktion ämne/lärosäte: Konstvetenskap: Uppsala ort/förlag: Stockholm : Raster utgivningsår: 2001.
Wirén, Eva, 1958- titel: Women's varying life careers and shifting life-patterns : a study of Swedish women born in 1948 ämne/lärosäte: Pedagogik: Linköping ort/förlag: Linköping : Univ. utgivningsår: 2001.
Zander, Ulf, 1965- titel: Fornstora dagar, moderna tider : bruk av och debatter om svensk historia från sekelskifte till sekelskifte ort/förlag: Lund : Nordic Academic Press ämne/lärosäte: Historia: Lund utgivningsår: 2001 
2000
Ajagán-Lester, Luis, 1949- titel: "De Andra" : afrikaner i svenska pedagogiska texter (1768-1965) ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS utgivningsår: 2000.
Areschoug, Judith, 1971- titel: Det sinnesslöa skolbarnet : undervisning, tvång och medborgarskap 1925-1954 1. uppl. ämne/lärosäte: Tema barn: Linköping ort/förlag: Linköping : Tema, Univ. utgivningsår: 2000.
Arfwedson, Gerd B., 1932- titel: Reformpedagogik och samhälle : en komparativ studie av pedagogiska reformrörelser i USA och Tyskland från 1890-talet till 1930-talet ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS utgivningsår: 2000.
Brockstedt, Håkan, 1927- titel: Slagsta skola och seminarium och dess föregångare : skolan för sinnesslöa barn i Stockholm : ideologi och praktik i undervisningen av barn med utvecklingsstörning 1870-1950 ämne/lärosäte: Pedagogik: Stockholm ort/förlag: Stockholm : Univ. ; Ätran : H. Brockstedt [distributör] utgivningsår: 2000.
Domfors, Lars-Åke, 1947- titel: Döfstumlärare - specialpedagog - lärare för döva och hörselskadade : en lärarutbildnings innehåll och rationalitetsförskjutningar ämne/lärosäte: Pedagogik: Örebro ort/förlag: Örebro : Univ.-bibl. utgivningsår: 2000.
Ekstrand, Britten, 1951- titel: Småbarnsskolan : vad hände och varför? : en sekellång historia studerad med fokus på förändring av pedagogisk verksamhet från 1833 och framåt ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund utgivningsår: 2000.
Gustafsson, Jonas, 1955- titel: Så ska det låta : studier av det musikpedagogiska fältets framväxt i Sverige 1900-1965 ämne/lärosäte: Pedagogik: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Acta Universitatis Upsaliensis : Univ.-bibl. [distributör] utgivningsår: 2000.
Hjälmeskog, Karin, 1954- titel: "Democracy begins at home" : utbildning om och för hemmet som medborgarfostran ämne/lärosäte: Pedagogik: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Acta Universitatis Upsaliensis : Univ.-bibl. [distributör] utgivningsår: 2000.
Lindberg, Berit, 1941- titel: Kvinnor - vakna, våga! : en studie kring pedagogen och samhällsvisionären Honorine Hermelin Grønbech ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund utgivningsår: 2000.
Nilsén, Per, 1967- titel: Att stoppa munnen till på bespottare och underrätta andra : den akademiska undervisningen i svensk statsrätt under frihetstiden ämne/lärosäte: Juridik: Lund ort/förlag: Lund utgivningsår: 2000.
Ronne, Marta, 1965- titel: Två världar - ett universitet : svenska skönlitterära universitetsskildringar 1904-1943 : en genusstudie ämne/lärosäte: Litteraturvetenskap: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Avd. för litteratursociologi vid Litteraturvetenskapliga institutionen, Univ. utgivningsår: 2000.
Östholm, Hanna, 1970- titel: Litteraturens uppodling : läsesällskap och litteraturkritik som politisk strategi vid sekelskiftet 1800 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Uppsala ort/förlag:  Hedemora : Gidlund utgivningsår: 2000.
1999
Grandin, Karl, 1965- titel: Ett slags modernism i vetenskapen : teoretisk fysik i Sverige under 1920-talet ämne/lärosäte: Idéhistoria: Uppsala ort/förlag: Uppsala utgivningsår: 1999.
Hansson, Jonas, 1967- titel: Humanismens kris : bildningsideal och kulturkritik i Sverige 1848-1933 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Lund ort/förlag: Eslöv : B. Östlings bokförl. Symposion utgivningsår: 1999.
Leffler, Marion, 1949- titel: Böcker, bildning, makt : arbetare, borgare och bildningens roll i klassformeringen i Lund och Helsingborg 1860-1901 ämne/lärosäte: Historia: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1999.
Lindgren, Anne-Li, 1965- titel: "Att ha barn med är en god sak" : barn, medier och medborgarskap under 1930-talet 1. uppl. ämne/lärosäte: Tema barn: Linköping ort/förlag: Linköping : Tema, Univ. ; Stockholm : Stift. Etermedierna i Sverige utgivningsår: 1999.
Ljunggren, Jens, 1964- titel: Kroppens bildning : Linggymnastikens manlighetsprojekt 1790-1914 ort/förlag: ämne/lärosäte: Idéhistoria: Stockholm Eslöv : B. Östlings bokförl. Symposion utgivningsår: 1999.
Melin, Inga-Brita, 1932- titel: Lysistrates döttrar : pionjärer och pedagoger i två kvinnliga fredsorganisationer (1898-1937) ämne/lärosäte: Pedagogik: Umeå ort/förlag: Umeå : Univ. utgivningsår: 1999.
Morberg, Åsa, 1945- titel: Ämnet som nästan blev : en studie av metodiken i lärarutbildningen 1842-1988 ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS utgivningsår: 1999.
Petersson, Inga-Lisa, 1938- titel: Statens läsebok ämne/lärosäte: Litteraturvetenskap: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1999.
Olsson, Ole, 1948- titel: Från arbete till hobby : en studie av pedagogisk filantropi i de svenska arbetsstugorna upplaga: 1. uppl. ämne/lärosäte: Tema barn: Linköping ort/förlag: Linköping : Tema, Univ. utgivningsår: 1999.
Rönnholm, Tord, 1965- titel: Kunskapens kvinnor : sekelskiftets studentskor i mötet med den manliga universitetsvärlden ämne/lärosäte: Historia: Umeå ort/förlag: Umeå : Institutionen för historiska studier, Univ. [distributör] utgivningsår: 1999.
Söderlind, Ingrid, 1950- titel: Barnhem för flickor : barn, familj och institutionsliv i Stockholm 1870-1920 ämne/lärosäte: Tema barn: Linköping ort/förlag: Stockholm : Stockholmia utgivningsår: 1999.
1998
Ahlbeck, Bengt, 1934- titel: Musikdirektör Anders Sidner : musikundervisning och musikliv i skolstaden Härnösand 1840-1870 ämne/lärosäte: Musikpedagogik: Musikhögskolan ort/förlag: Stockholm : KMH förl. (Musikhögsk.) utgivningsår: 1998.
Bergstedt, Bosse, 1954- titel: Den livsupplysande texten : en läsning av N.F.S. Grundtvigs pedagogiska skrifter ämne/lärosäte: Pedagogik: Linköping ort/förlag: Stockholm : Carlsson utgivningsår: cop. 1998.
Eriksson, Yvonne, 1957- titel: Tactile pictures : pictorial representations for the blind 1784-1940 ämne/lärosäte: Konsthistoria: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Acta Universitatis Gothoburgensis utgivningsår: 1998.
Hammarlund, Karl Gunnar, 1954- titel: Barnet och barnomsorgen : bilden av barnet i ett socialpolitiskt projekt ämne/lärosäte: Historia: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Historiska institutionen, Univ. utgivningsår: 1998.
Levin, Claes, 1946- titel: Uppfostringsanstalten : om tvång i föräldrars ställe ämne/lärosäte: Socialt arbete: Lund ort/förlag: Lund : Arkiv utgivningsår: 1998.
Nordberg, Karin, 1940- titel: Folkhemmets röst : radion som folkbildare 1925-1950 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Umeå ort/förlag: Eslöv : B. Östlings bokförl. Symposion utgivningsår: 1998.
Vallberg Roth, Ann-Christine, 1960- titel: Könsdidaktiska mönster i förskolepedagogiska texter ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Stockholm : Almqvist & Wiksell International utgivningsår: 1998.
1997
Blanck, Dag, 1956- titel: Becoming Swedish-American : the construction of an ethnic identity in the Augustana Synod, 1860-1917 ämne/lärosäte: Historia: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Univ. : Univ.-bibl. [distributör] utgivningsår: 1997.
Hedenborg, Susanna, 1964- titel: Det gåtfulla folket : barns villkor och uppfattningar av barnet i 1700-talets Stockholm ämne/lärosäte: Ekonomisk historia: Stockholm ort/förlag: Stockholm : Almqvist & Wiksell International utgivningsår: 1997.
Långström, Sture, 1937- titel: Författarröst och lärobokstradition : en historiedidaktisk studie ämne/lärosäte: Pedagogik: Umeå ort/förlag: Umeå : Univ. utgivningsår: 1997.
Pärsson, Anita, 1933- titel: Dövas utbildning i Sverige 1889-1971 : en skola för ett språk och ett praktiskt yrke ämne/lärosäte: Historia: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Historiska institutionen, Univ. utgivningsår: 1997.
Quarfood, Christine, 1958- titel: Condillac, statyn och barnet : en studie i upplysningens filosofi och pedagogik ämne/lärosäte: Idéhistoria: Göteborg ort/förlag: Göteborg utgivningsår: 1997.
Sjögren, Mikael, 1961- titel: Fattigvård och folkuppfostran : liberal fattigvårdspolitik 1903-1918 ämne/lärosäte: Socialt arbete: Umeå ort/förlag: Stockholm : Carlsson utgivningsår: 1997.
Trotzig, Eva, 1938- titel: "sätta flickan i stånd att fullgöra sina husliga plikter" : fyra märkeskvinnor och flickors slöjdundervisning ämne/lärosäte: Pedagogik: Linköping ort/förlag: Linköping : Univ. utgivningsår: 1997.
Ullman, Annika, 1955- titel: Rektorn : en studie av en titel och dess bärare ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS utgivningsår: cop. 1997.
Vergara, María, 1948- titel: Silence, order, obedience and discipline : the educational discourse of the Argentinean military regime (1976-1983) ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1997.
1996
Holmlund, Kerstin, 1947- titel: Låt barnen komma till oss : förskollärarna och kampen om småbarnsinstitutionerna 1854-1968 upplaga: 1. uppl. ämne/lärosäte: Pedagogik: Umeå ort/förlag: Umeå : Univ. utgivningsår: 1996.
Josefsson, Sven-Olof, 1944- titel: Året var 1968 : universitetskris och studentrevolt i Stockholm och Lund ämne/lärosäte: Historia: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Historiska institutionen, Univ. utgivningsår: 1996.
Linné, Agneta, 1939- titel: Moralen, barnet eller vetenskapen? : en studie av tradition och förändring i lärarutbildningen ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS utgivningsår: 1996.
Mellberg, Margaretha, 1947- titel: Pedagogen och det skrivna ordet : skrivkonst och folkskollärare 1870-1920 ämne/lärosäte: Historia: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Historiska institutionen, Univ. utgivningsår: 1996.
Sjöberg, Mats, 1949- titel: Att säkra framtidens skördar : barndom, skola och arbete i agrar miljö : Bolstad pastorat 1860-1930 upplaga: 1. uppl. ämne/lärosäte: Tema barn: Linköping ort/förlag: Linköping : Tema, Univ. utgivningsår: 1996.
Törnqvist, Ingvar, 1938- titel: Oscar Olsson, folkbildaren : i synnerhet hans tankar om universitetens roll i folkbildningsarbetet ämne/lärosäte: Pedagogik: Linköping ort/förlag: Stockholm : Sober ; Borgholm : Bildningsförl. utgivningsår: 1996.
1995
Dahl, Per, 1958- titel: Svensk ingenjörskonst under stormaktstiden : Olof Rudbecks tekniska undervisning och praktiska verksamhet ämne/lärosäte: Idéhistoria: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Institutionen för idé- och lärdomshistoria, Univ. [distributör] utgivningsår: 1995.
Lindmark, Daniel, 1960- titel: Uppfostran, undervisning, upplysning : linjer i svensk folkundervisning före folkskolan ämne/lärosäte: Religionsvetenskap: Umeå ort/förlag: Umeå : Institutionen för religionsvetenskap, Univ. utgivningsår: 1995.
Närman, Anders, 1947- titel: Education and nation building in Kenya : perspectives on modernization, global dependency and local development alternatives ämne/lärosäte: Kulturgeografi: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Dept. of Human and Economic Geography (Kulturgeografiska institutionen), Univ. utgivningsår: 1995.
Rydbeck, Kerstin, 1958- titel: Nykter läsning : den svenska godtemplarrörelsen och litteraturen l896-1925 ämne/lärosäte: Litteraturvetenskap: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Avd. för litteratursociologi vid Litteraturvetenskapliga institutionen, Univ. utgivningsår: 1995.
Åhsberg, Bengt, 1935- titel: Studenter och storpolitik : Sverige och det internationella studentsamarbetet 1919-1931 ämne/lärosäte: Historia: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1995.
1994
Aléx, Peder, 1952- titel: Den rationella konsumenten : KF som folkuppfostrare 1899-1939 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Umeå ort/förlag: Stockholm ; Stehag : B. Östlings bokförl. Symposion utgivningsår: 1994.
Gunnar Finnbogason titel: Från utbildningsplanering till kursplaner : den isländska grundskolereformen 1974 ämne/lärosäte: Pedagogik: Uppsala ort/förlag: Uppsala utgivningsår: 1994.
Lindgren, Antony, 1955- titel: Arbete, skola och familj i Sverige på 1900-talet ämne/lärosäte: Sociologi: Luleå ort/förlag: Luleå utgivningsår: 1994.
Olsson, Björn, 1948-, idéhistoriker titel: Den bildade borgaren : bildningssträvan och folkbildning i en norrländsk småstad ämne/lärosäte: Idéhistoria: Umeå ort/förlag: Stockholm : Carlsson utgivningsår: 1994.
1993
Enlund, Sven, 1920- titel: Svenska kyrkan och folkskoleseminarierna 1842-1968 : med särskild hänsyn till seminarierna i Uppsala, Härnösand och Göteborg ämne/lärosäte: Kyrkohistoria: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Fören. för svensk undervisningshistoria utgivningsår: 1993.
Hartman, Per, 1934- titel: Skola för ande och hand : en studie av folkhögskolans praktisk-estetiska verksamhet ämne/lärosäte: Pedagogik: Linköping ort/förlag: Linköping : Univ. utgivningsår: 1993.
Liljedahl, Kerstin, 1946- titel: Handikapp och omvärld : hundra års pedagogik för ett livslångt lärande ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund : Pedagogiska institutionen, Univ. [distributör] utgivningsår: 1993.
Löfgren, Eva Margareta, 1947- titel: "Schoolmates of the long-ago" : motifs and archetypes in Dorita Fairlie Bruce's boarding school stories ämne/lärosäte: Litteraturvetenskap: Stockholm ort/förlag: Stockholm ; Stehag : Symposion graduale utgivningsår: 1993.
Sjösten, Nils-Åke, 1953- titel: Sockenbiblioteket - ett folkbildningsinstrument i 1870-talets Sverige : en studie av folkskoleinspektionens bildningssyn i relation till sockenbiblioteken och den tillgängliga litteraturen ämne/lärosäte: Pedagogik: Linköping ort/förlag: Linköping : Univ. utgivningsår: 1993.
1992
Anderzén, Sölve, 1939- titel: "Begrepp om salighetens grund, ordning och medel" : undervisningen i en lappmarksförsamling : Jukkasjärvi församling 1744-1820 ämne/lärosäte: Religionsvetenskap: Umeå ort/förlag: Stockholm : Almqvist & Wiksell International utgivningsår: 1992.
Blomqvist, Göran, 1951- titel: Elfenbenstorn eller statsskepp? : stat, universitet och akademisk frihet i vardag och vision från Agardh till Schück ämne/lärosäte: Historia: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1992.
Brembeck, Helene, 1952- titel: Efter Spock : uppfostringsmönster idag ämne/lärosäte: Etnologi: Göteborg ort/förlag: Göteborg : [Etnologiska institutionen, Univ.] : Etnologiska fören. i Västsverige utgivningsår: 1992.
Brink, Lars, 1945- titel: Gymnasiets litterära kanon : urval och värderingar i läromedel 1910-1945 ämne/lärosäte: Litteraturvetenskap: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Avd. för litteratursociologi vid Litteraturvetenskapliga institutionen, Univ. utgivningsår: 1992.
Deijenberg, Margot, 1935- titel: Pedagogik och människosyn i fiktion och verklighet : om barnlitteratur och bildningssträvanden i 1860-talets Sverige ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund : Pedagogiska institutionen, Univ. utgivningsår: 1992.
Erlöv, Iris, 1933- titel: Från kall till personlighet : sjuksköterskans utbildning och arbete under ett sekel ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Lund utgivningsår: 1992.
Johansson, Jan-Erik, 1947- titel: Metodikämnet i förskollärarutbildningen : bidrag till en traditionsbestämning ämne/lärosäte: Pedagogik: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Acta Universitatis Gothoburgensis utgivningsår: 1992.
Lindell, Ingrid, 1949- titel: Disciplinering och yrkesutbildning : reformarbetet bakom 1918 års praktiska ungdomsskolereform ämne/lärosäte: ?????: Stockholm ort/förlag: Uppsala : Fören. för svensk undervisningshistoria utgivningsår: 1992.
Petterson, Lars, 1948- titel: Frihet, jämlikhet, egendom och Bentham : utvecklingslinjer i svensk folkundervisning mellan feodalism och kapitalism, 1809-1860 ämne/lärosäte: Historia: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Univ. ; Stockholm : Almqvist & Wiksell International [distributör] utgivningsår: 1992.
Rajamaa, Ruth, 1939- titel: Systrarnas verksamhet, undervisning och uppfostran i Vadstena kloster 1384-1595 ämne/lärosäte: Pedagogik: Stockholm ort/förlag: Stockholm : Univ. utgivningsår: 1992.
Sidebäck, Göran, 1943- titel: Kampen om barnets själ : barn- och ungdomsorganisationer för fostran och normbildning 1850-1980 ämne/lärosäte: Sociologi: Stockhom ort/förlag: Stockholm : Carlsson utgivningsår: 1992.
Sommestad, Lena, 1957- titel: Från mejerska till mejerist : en studie av mejeriyrkets maskuliniseringsprocess ämne/lärosäte: Ekonomisk historia: Uppsala ort/förlag: Lund : Arkiv  utgivningsår: 1992.
1991
Björnberg, Anders, 1946- titel: Teaching and growth : christian religious education in a local and international missionary context 1900 till the early 1930's ämne/lärosäte: Kyrkohistoria: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1991.
 Eskilsson, Lena, 1951- titel: Drömmen om kamratsamhället : Kvinnliga medborgarskolan på Fogelstad 1925-35 ämne/lärosäte: Historia: Umeå ort/förlag: Stockholm : Carlsson utgivningsår: 1991.
Gustavsson, Bernt, 1946- titel: Bildningens väg : tre bildningsideal i svensk arbetarrörelse 1880-1930 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Göteborg ort/förlag: Stockholm : Wahlström & Widstrand utgivningsår: 1991.
Liliequist, Marianne, 1950- titel: Nybyggarbarn : barnuppfostran bland nybyggare i Frostvikens, Vilhelmina och Tärna socknar 1850-1920 ämne/lärosäte: Etnologi: Umeå ort/förlag: Umeå : Univ. ; Stockholm : Almqvist & Wiksell International [distributör] utgivningsår: 1991.
Lindberg, Alf, 1931- titel: Förkunnarna och deras utbildning : utbildningsfrågan inom Pingströrelsen, Lewi Pethrus ideologiska roll och de kvinnliga förkunnarnas situation ämne/lärosäte: Kyrkohistoria: Lund ort/förlag: Lund : Lund Univ. Press utgivningsår: 1991.
Löfgren, Eva Margareta, 1947- titel: "Schoolmates of the long-ago" : motifs and archetypes in Dorita Fairlie Bruce's boarding school stories ämne/lärosäte: Pedagogik: Uppsala ort/förlag: Stockholm ; Stehag : Symposion graduale utgivningsår: 1993.
Skoglund, Crister, 1949- titel: Vita mössor under röda fanor : vänsterstudenter, kulturradikalism och bildningsideal i Sverige 1880-1940 ämne/lärosäte: Idéhistoria: Stockholm ort/förlag: Stockholm : Almqvist & Wiksell International utgivningsår: 1991.
Tallberg Broman, Ingegerd, 1944- titel: När arbetet var lönen : en kvinnohistorisk studie av barnträdgårdsledarinnan som folkuppfostrare ämne/lärosäte: Pedagogik: Lund ort/förlag: Stockholm : Almqvist & Wiksell International utgivningsår: 1991.
1990
Broady, Donald, 1946- titel: Sociologi och epistemologi : om Pierre Bourdieus författarskap och den historiska epistemologin ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm : HLS (Högsk. för lärarutbildning) utgivningsår: 1990.
Bladini, Ulla-Britt, 1930- titel: Från hjälpskolelärare till förändringsagent : svensk speciallärarutbildning 1921-1981 relaterad till specialundervisningens utveckling och förändringar i speciallärarens yrkesuppgifter ämne/lärosäte: Pedagogik: Göteborg ort/förlag: Göteborg : Acta Universitatis Gothoburgensis [distributör] utgivningsår: 1990.
Emanuelson, Ingrid, 1936- titel: Livstolkning i den obligatoriska skolans urval av psalmer och religiösa sånger 1889-1980 ämne/lärosäte: Religionssociologi: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Univ. ; Stockholm : Almqvist & Wiksell International [distributör] utgivningsår: 1990.
Hultqvist, Kenneth, 1944- titel: Förskolebarnet : en konstruktion för gemenskapen och den individuella frigörelsen : en nutidshistorisk studie om makt och kunskap i bilden av barnet i statliga utredningar om förskolan ämne/lärosäte: Pedagogik: Lärarhögskolan i Stockholm ort/förlag: Stockholm ; Stehag : Symposion utgivningsår: 1990.
Wennberg, Gösta, 1920- titel: Geografi och skolgeografi : ett ämnes förändringar : en studie med exempel ämne/lärosäte: Pedagogik: Uppsala ort/förlag: Uppsala : Univ. ; Stockholm : Almqvist & Wiksell International [distributör] utgivningsår: 1990.

Bilaga 2 Ålder och kön hos författarna till utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002
Fig. 3. Ålder hos författarna till utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002

 
Medelvärde	47,21	
Medianen	47	
Typvärde	49	
Källa: Bilaga 1.	

	

Tab. 3. Ålder och kön hos författarna till utbildningshistoriska avhandlingar 1990-2002

	 	ÅLDER	Total	
 	 	under 40 år	40-45 år	46-50 år	51-60 år	över 60 år	okänd ålder	 	
KÖN	Man	Antal	14	15	9	14	4	1	57	
		% inom KÖN	25	26	16	25	7	2	100	
		% inom ÅLDER	54	63	45	45	50	100	52	
		% av Total	13	14	8	13	4	1	52	
	Kvinna	Antal	12	9	11	17	4	0	52	
		% inom KÖN	23	17	21	32	8	0	100	
		% inom ÅLDER	46	38	55	55	50	0	48	
		% av Total	11	8	10	15	4	0	48	
	Antal	26	24	20	31	8	1	110	
 Total	% inom KÖN	24	22	18	28	7	1	100	
 	% inom ÅLDER	100	100	100	100	100	100	100	
	% av Total	24	22	18	28	7	1	100	
 	Källa: Bilaga 1.	

Tab. 4. Utbildningshistoriskt inriktade avhandlingar 1990-2002, fördelning på åldersgrupper och  kön
			Ålder & kön		
			m under 40 år	m 40-45 år	m 46-50 år	m 51-60 år	m över 60 år	m okänd ålder	k under 40 år	k 40-45 år	k 46-50 år	k 51-60 år	k över60 år	Summa:	
	Lärosäte	Ämne													
	Uppsala	Historia	3	2						1				6	

	Stockholm	Idé- och lärdomshistoria	1	1										2	
	Lund	Historia	1	1	1	1					1			5	
	Umeå	Religionsvetenskap	1			1								2	
	Uppsala	Idé- och lärdomshistoria	2						1					3	
	Umeå	Historia	1		1					1				3	
	Göteborg	Sociologi	1											1	
	Luleå	Sociologi	1											1	
	Lund	Idé- och lärdomshistoria	1											1	
	Lund	Juridik	1											1	
	Umeå	Socialt arbete	1											1	
	Lund	Kyrkohistoria		1		1								2	
	Uppsala	Sociologi		1										1	
	Göteborg	Kulturgeografi			1									1	
	Stockholm	Sociologi			1									1	
	Lund	Socialt arbete				1								1	
	Stockholm	Teatervetenskap				1								1	
	Uppsala	Kyrkohistoria					1							1	
	Musikhögskolan	Musikpedagogik					1							1	
	Uppsala	Pedagogik		1			1	1			1			4	
	Göteborg	Idé- och lärdomshistoria		1					1					2	
	Linköping	Pedagogik		2		2				1		1		6	
	Örebro	Pedagogik				1			1					2	
	Göteborg	Pedagogik		1								1		2	
	Göteborg	Historia		1		1					1		1	4	
	Umeå	Pedagogik			1	1					1		1	4	
	Linköping	Tema barn			1	1			2		1			5	
	Umeå	Idé- och lärdomshistoria		1	1				2			1		5	
	Stockholm	Ekonomisk historia							1					1	
	Uppsala	Ekonomisk historia							1					1	
	Stockholm	Historia								1				1	
	Göteborg	Etnologi								1				1	
	Göteborg	Konstvetenskap								1				1	
	Umeå	Etnologi								1				1	
	Uppsala	Konstvetenskap								1				1	
	Stockholm	Litteraturvetenskap									1			1	
	Lärarhögskolan	Pedagogik		2	1	2				1	1	6	1	14	
	Stockholm	Pedagogik					1					1		2	
	Uppsala	Litteraturvenskap			1				2			1		4	
	Lund	Ekonomisk historia										1		1	
	Uppsala	Religionsvetenskap										1		1	
	Lund	Pedagogik				1			1		4	4		10	
	Lund	Litteraturvetenskap											1	1	
	Källa: Bilaga 1.	Summa:	14	15	9	14	4	1	12	9	11	17	4	110